31.
zeolites
Font
Diccionari de la llengua catalana de l'Institut d'Estudis Catalans (2a edició)
Grup de tectosilicats aluminosilicats, naturals o sintètics, en què l'estructura conté cavitats interconnectades tot formant uns canals que la travessen i on s'allotgen l'aigua i els cations poc lligats a l'estructura, els quals poden ésser extrets o bescanviats per altres [...]
|
32.
guimbarda
Font
Diccionari de la llengua catalana de l'Institut d'Estudis Catalans (2a edició)
Eina de tall que consisteix en un tac de fusta, generalment amb un mànec a cada extrem, que té un forat al centre per a allotjar una fulla d'acer o un enformador fixat amb un tascó, que s'usa per a igualar, planejar, polir regates, canals i trets de camp. Petit instrument músic [...]
|
33.
arreu 2
Font
Diccionari de la llengua catalana de l'Institut d'Estudis Catalans (2a edició)
L'un darrere l'altre sense interrupció. Dejunar tres dies arreu. Pertot, per totes bandes. Ragen les canals arreu. Aquest costum l'he vist arreu. arreu arreu Pertot 1. Cercaven la persona desapareguda arreu arreu. tot arreu Precedida de les preposicions a, de o per, totes bandes. Han [...]
|
34.
boscaler
Font
Diccionari de la llengua catalana de l'Institut d'Estudis Catalans (2a edició)
Ocell de la família dels muscicàpids, d'uns 14 centímetres de llargada i de plomatge bru, el coll i el ventre blancs, una cella blanca sobre cada ull, i el bec fi, que viu als canyissars de les llacunes litorals i a les vores dels canals (Locustella luscinioides). boscaler fluvial [...]
|
35.
escolar 2
Font
Diccionari de la llengua catalana de l'Institut d'Estudis Catalans (2a edició)
Buidar de líquid (un recipient) a través d'un forat, d'un canal, etc. Un recipient, perdre el líquid que conté en sortir aquest per un forat, una clivella, etc. Aquesta olla s'escola. L'aigua de la teulada s'escola per dues canals. La sang s'escolava per la ferida. Una [...]
|
36.
derivació
Font
Diccionari de la llengua catalana de l'Institut d'Estudis Catalans (2a edició)
Acció de derivar o de derivar-se. La derivació del riu en aquests tres canals. Un canal de derivació. Obrar per derivació sobre el canal intestinal mitjançant purgants enèrgics. Un substantiu obtingut per derivació. La cosa derivada. Branca d'un circuit, conducte [...]
|
37.
canal 2
Font
Diccionari de la llengua catalana de l'Institut d'Estudis Catalans (2a edició)
Torrent Fondo. Depressió allargada en el vessant d'una muntanya. La canal Baridana. Estria. Les canals d'una columna. Plec de la roba. Part de l'arbre d'una barca que va des del banc d'arborar a la metxa. Solc longitudinal que hi ha en el punt d'unió de la tapa amb el llom d'un llibre [...]
canal2
![]() |
38.
distribució
Font
Diccionari de la llengua catalana de l'Institut d'Estudis Catalans (2a edició)
distribució del vapor. Els canals de distribució del cotó. La distribució de pel·lícules als exhibidors. La distribució de llibres als punts de venda. La distribució de gas i electricitat. distribució de freqüències En mat., conjunt de dades o de valors, les [...]
|
39.
granota
Font
Diccionari de la llengua catalana de l'Institut d'Estudis Catalans (2a edició)
'ungles Granota del gènere Xenopus, de cos comprimit, amb canals sensorials situats als dos costats del cos, ulls orientats cap a dalt, ungletes als tres dits interiors de les extremitats inferiors, cosa que li permet gratar els fons fangosos de les tolles i els rierols, que viu a l'Àfrica [...]
|
40.
gra
Font
Diccionari de la llengua catalana de l'Institut d'Estudis Catalans (2a edició)
'ordi Estri metàl·lic amb una o més canals en forma de V que serveix per a suportar peces rodones. Pes igual a la vint-i-quatrena part d'un escrúpol. Pes equivalent a una trenta-sisena part de l'argenç. Vint-i-quatrena part del diner de llei. Moneda de metalls i valors [...]
|