41.
seguretat
Font
Diccionari de la llengua catalana de l'Institut d'Estudis Catalans (2a edició)
Qualitat de segur. La seguretat d'un port. La seguretat de l'Estat. La seguretat pública. Direcció general, agent, guàrdia, de seguretat. Parlar amb seguretat. —Vindrà? —En tinc la seguretat. de seguretat Que assegura un bon funcionament, que evita un perill, dit d [...]
|
42.
salvar
Font
Diccionari de la llengua catalana de l'Institut d'Estudis Catalans (2a edició)
Preservar, fer escapar, de la mort, de la destrucció, de la ruïna, d'un perill segur, d'un mal qualsevol. Els nàufrags foren salvats per uns pescadors. Salveu-lo d'aquest perill. Salvar les vinyes de la fil·loxera. Salvar el poble de la corrupció. No hi havia mitjà de [...]
|
43.
desar
Font
Diccionari de la llengua catalana de l'Institut d'Estudis Catalans (2a edició)
Algú, posar en lloc segur (alguna cosa) per tal de tenir-la-hi guardada mentre no se n'ha de servir. Ha desat el vestit a l'armari de la sala. Les joies, on les tens desades? Endreçar, posar ordre (en un lloc). Avui hem de desar aquesta habitació. Retreure's en absolut d [...]
|
44.
confirmar
Font
Diccionari de la llengua catalana de l'Institut d'Estudis Catalans (2a edició)
Fer encara més ferm, més segur. Això em confirma en les meves esperances, en la meva idea, en la meva decisió. Això confirma les meves esperances, la meva opinió. Administrar (a algú) la confirmació. El bisbe confirmarà tres joves per Pentecosta. Fer [...]
|
45.
refugi
Font
Diccionari de la llengua catalana de l'Institut d'Estudis Catalans (2a edició)
Protecció que hom ofereix a una persona perseguida o que està en perill. Cercar refugi. Trobar refugi. Un lloc de refugi. Refugi de pecadors. Lloc on hom es pot posar en seguretat. Un refugi segur. Illot 2. Construcció amb coberta, feta o habilitada per protegir-se de les [...]
|
46.
drecera
Font
Diccionari de la llengua catalana de l'Institut d'Estudis Catalans (2a edició)
drecera Abreujar el camí. Si travessem el prat, farem drecera. Si passeu pel carreró, fareu drecera. si vols fer drecera no deixis la carretera No deixis un camí segur per un altre d'insegur. Manera o mitjà per a fer o aconseguir més aviat una cosa. anar per la drecera Obrar de [...]
|
47.
rai 2
Font
Diccionari de la llengua catalana de l'Institut d'Estudis Catalans (2a edició)
i segur que se'n sortirà. Vosaltres rai, que sou joves i teniu molta vida per davant. El passat rai; l'esdevenidor t'ha de preocupar. —La Maria encara no ha arribat. —Això rai; podem començar sense ella. Avui rai, que ja tenim la feina enllestida i podem plegar aviat. Ara [...]
rascler
m. [GL] Conjunt de solcs, d'estries i de canals profunds separats per arestes tallants irregulars d'1 centímetre a 1 metre de profunditat, que s'originen a la superfície de les roques calcàries per l'acció corrosiva de les aigües salvatges, pluvials o marines. ![]() |
48.
cent 2
Font
Diccionari de la llengua catalana de l'Institut d'Estudis Catalans (2a edició)
cent per cent segur. És un procediment eficaç al cent per cent. Confio al cent per cent en ell. [...]
|
49.
tenir
Font
Diccionari de la llengua catalana de l'Institut d'Estudis Catalans (2a edició)
per a fer una cosa. no tenir-les totes No estar segur, convençut, d'alguna cosa, sentir-se intranquil. tenir-se-les Discutir, disputar, etc., sobre alguna cosa. En aquella casa se les tenen dia sí dia també. Impedir, especialment amb una part del cos, que (quelcom) cedeixi [...]
|
50.
assegurar
Font
Diccionari de la llengua catalana de l'Institut d'Estudis Catalans (2a edició)
segur. Assegurar la subsistència d'una ciutat. Garantir contra determinats riscos (un bé, una persona) mitjançant el pagament d'una prima. Assegurar els mobles, una casa. No trobo companyia que m'asseguri la moto. Fer garantir (un bé, una persona, la pròpia persona) contra [...]
|